A zrt. munkatársai 420 kg elpusztult küszt szedtek össze a kifolyóból. A pusztulásuk oka oxigénhiány volt. A sajnálatos eseményért a hektikus időjárás a felelős. Az évszakra jellemzőtől eltérő hőingadozás megzavarja a halak téli pihenő időszakát. A kis befolyók vize sokkal gyorsabban melegszik fel, mint a Balaton víztömege, így a fagyokat követő, enyhe időszakok esetén több fok eltérés is lehet a nyílt víz és a befolyó között. Ha ilyen esetben a csalogató melegebb vízre felhúzódnak a halak, majd az idő ismét visszahűl, a befagyó kis csatornában a jég alatt oxigénhiány alakul ki, amely halpusztulást okozhat.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1549376205-0.jpg)
Minden bizonnyal ez a jelenség játszódott le hetekkel ezelőtt, majd amikor a múlt hétvégén 10 fok fölé emelkedett a léghőmérséklet, kiolvadt a csatorna vize, és szem elé kerültek a tetemek. Szerencsére ezekben a kis vízelvezető árkokban rács gondoskodik róla, hogy nagyobb halak ne úszhassanak fel, ezért találkozhatunk zömmel csak a kis testméretű küsszel ilyen szerencsétlen helyzetben.
Hasonló jelenséget tapasztaltunk az év elején a balatonöszödi berek kifolyójában, valamint - bár jóval kisebb mértékben - Keszthelyen a Libás strand keleti oldalán lévő befolyónál. Karácsony előtt pedig a balatonboglári kikötőben volt tapasztalható oxigénhiányos állapot. Az ott korábban nem látott keszegsűrűséget valószínűleg a kárókatonák elől a kikötőbe bemenekülő halrajok okozták. Végezetül fontos megemlíteni, hogy bár sajnálatos események történtek, de a Balaton méretéhez és halállományához képest a halpusztulás elhanyagolható méretűnek tekinthető.