A fejlesztési kényszernek három oka van Gyuricza Csaba szerint
- a gazdasági versenyben maradás,
- az élelmiszer- és élelmezésbiztonság szigorodó követelményei,
- a fokozódó környezeti és klimatikus kihívások.
Alapelvárás, hogy nemcsak versenyképesnek, de fenntarthatónak is kell maradnia a termelésnek - hangzott el a Portfolio Agrárium 2020 konferencián. A fenntarthatóságnak gazdaságilag, környezeti és társadalmi szempontból is meg kell valósulnia. A támogatáspolitika azonban e három pillér egyensúlyát megbontani látszik, és a gazdasági szempontok háttérbe szorulnak - jegyezte meg a főigazgató. Különösen sérelmezi az agrárium, hogy a klímaváltozás teljes súlyát rá hárítja a társadalom.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1583250161-0.jpg)
"Van törlesztendőnk a fenntarthatóság terén, ami lemérhető azon is, hogy mennyire kiszolgáltatottak vagyunk a támogatásoknak. Azonban jók az agroökológiai adottságaink, tudnunk kellene élni velük.
- sorolta Gyuricza azokat a vonásokat, amelyekben a nyugati országokhoz mérten elmaradásban vagyunk.
2020 után a digitalizáció, a tudásátadás, a környezetvédelem és az élelmiszerbiztonság kerül a Közös Agrárpolitika középpontjába. Az innováció minden téren erősödni fog, és elsősorban a környezeti célok elérését fogja szolgálni. Mindehhez szükség lesz a kutatás-fejlesztés erőteljesebb támogatására és az innovatív beruházások ösztönzésére is. Ma Magyarország a GDP 1,5 százalékát fordítja kutatásra, agrár-élelmiszeripari beruházásra pedig az 5 százalékát. Eközben az ágazat a magyar GDP 13-15 százalékát adja, ilyen arányban lenne szükség az innovációs beruházásokra is - vélekedett Gyuricza. Felhívta a figyelmet: az új Közös Agrárpolitika elsősorban az együttműködésen alapuló innovációkra ad majd sok forrást, márpedig Magyarország éppen ezen a téren küzd kihívásokkal.