A növényi olajok árindexe kiugró (14,5%-os) növekedést mutatott a pálmaolaj iránti kereslet elszabadulásával, amit a globális készletek zsugorodása idézett elő - írja közleményében a FAO. A FAO gabonaár indexe 2,5%-ot erősödött október és közel 20%-ot tavaly november óta. Megdrágult a búzaexport a visszafogott argentin termelési kilátások miatt, ahogy a kukorica is az Amerikai Egyesült Államok és Ukrajna alacsonyabb kibocsátása és Kína vásárlásai miatt. A rizs ára stabil maradt a nemzetközi piacokon. A cukor árindexe 3,3%-kal emelkedett a negatív globális termelési kilátások és a várhatóan kedvezőtlen időjárás miatt az Európai Unióban, Oroszországban és Thaiföldön.
18-havi csúcsot döntöttek a tejtermékek 0,9%-os havi drágulásukkal, a vaj és sajt magasabb jegyzése és az ingadozó kereslet miatt Európában, miközben a kontinens termelése a szezonális hatások miatt amúgy is csökkent. Bár a húsfélék árindexe 0,9%-kal emelkedett, még így is 13,7%-kal múlja alul az egy évvel ezelőtti értékét. Drágult a szarvasmarha-, birka- és sertéshús, míg a baromfi ára csökkent.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1607093501-0.jpg)
Frissített gabonatermelési előrejelzés
Tovább csökkentette a várható gabonatermés mennyiségére vonatkozó előrejelzését a FAO, ám a 2 742 millió tonnával - és az 1,3%-os éves növekménnyel - még így rekordot dönthet. A FAO Gabonakészletek és -igények gyorsjelentése szerint a szemestermény-kibocsátás elérheti az 1 470, a búzáé a 761 és a rizsé az 508 millió tonnát. Jól alakul az északi féltekén az őszi vetés és az árak alakulása ösztönzőleg hathat a termelés bővítésére a legnagyobb termelő országokban. A termelési körülmények valamelyest kedvezőtlenebbek az Egyesült Államokban a La Niña jelenség okozta szárazabb időjárás következtében.A gabonakereskedelem a 2020-2021-es szezonban 3,4%-kal bővülhet és elérheti a 454,6 millió tonnát is, ami mögött az Egyesült Államok felturbózott kukoricakereskedelme és a stabil kínai vásárlóerő állnak.
Járvány, La Niña és élelmiszerhiány
A koronavírus járvány hatása, főként a csökkenő jövedelmek, kulcsszerepet játszik az éhezés globális növekedésében. A járvány felerősíti és tovább rontja a válságok, növényi kártevők és időjárási sokkok (mint a közelmúlt közép-amerikai hurrikánjai és az áradások Afrikában) tépázta törékeny országokat.
Összesen 45 ország (34 afrikai) szorul külső élelmiszersegítségre - olvasható a FAO által kiadott termelési kilátásokat és az élelmezési helyzetet bemutató jelentésben. Ebben olvasható, hogy az 51 alacsony jövedelmű és élelmiszerhiányos ország összesített gabonatermelése elérheti a 496,3 millió tonnát idén - mintegy 7%-kal meghaladva az elmúlt öt év átlagát - köszönhetően a dél-afrikai és kelet-ázsiai termelésnövekedésnek. Mindemellett a kereslet is növekedni fog mintegy 74 millió tonnával a szubszaharai országok miatt. A jelentés megjegyzi, hogy a La Niña megnöveli az átlag fölötti esőzések válószínűségét Dél-Afrikában és Kelet-Ázsiában, miközben Ázsia és Afrika más részein szárazság várható, negatívan hatva a termelésre.