Országos átlagban 11 százalékkal nőtt 2013-ban a termőföld átlagára az előző évhez képest, a legtöbbet Győr-Moson-Sopron és Hajdú-Bihar megyében ért tavaly egy hektárnyi terület - derül ki a frissen publikált OTP Jelzálogbank Termőföld Értéktérkép elemezésből. Látványos trend a korábban olcsó területek felzárkózása, így a járási, vagy megyei szintű különbségek egyre csökkennek. Érdekes, hogy az árnövekedés minimálisan csökkenő forgalom mellett valósult meg; a tavalyi áralakulást vélhetően a keresleti piac és a változó jogszabályi környezet mozgatta. Az idei évben a lokális piacok kialakulása esetén, az új szabályozás eredményeként akár további áremelkedés is valószínűsíthető.
A tavalyi év a hazai termőföld további drágulását hozta: a 2012-es 10 százalékos növekedés után 2013-ban újabb 11 százalékkal emelkedett az átlagár Magyarországon, így átlagosan 695 ezer forintba került egy hektár termőföld - derül ki a frissen publikált OTP Jelzálogbank Termőföld Értéktérkép elemzésből. A művelési ágakra jellemző átlagárat az eladott hektárterületekkel súlyozva vizsgálva az árváltozást minden megyében áremelkedést látunk, 12 megyében 10% felett nőttek az árak. Megyék szintjén Győr-Moson-Sopronban, Hajdú-Biharban és Békésben volt a legdrágább tavaly a termőföld, míg Nógrád, Borsod-Abaúj-Zemplén és Heves megyében került a legkevesebbe átlagosan egy hektár termőföld. A legjobban, közel 23 százalékkal Hajdú-Bihar megyében nőtt 2013-ban az átlagos termőföld hektárár.
A megyék képzeletbeli hektárár-toplistáján 2012 és 2013 között látványos átrendeződést nem látunk (ld. 1. diagram). Leginkább Hajdú-Bihar és Baranya megye 3-3 hellyel való előre, illetve Somogy megye ugyanennyi helyezéssel való visszalépése említésre méltó. Három év távlatában látható, hogy a termőföld árak emelkedő üteme lényegében töretlen (egyedül Pest és Nógrád megyékben esett vissza minimálisan az árszint 2012-ben, amit azonban tavaly nagyobb korrekció követett). Tavaly a legjobban, közel 23%-kal Hajdú-Bihar megyében nőtt az átlagos termőföld hektárár.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1400852095.jpg)
"Érdekesség, hogy megyei és járási szinten egyaránt egyre csökken a különbség a termőföld átlagárai között, szembetűnő trend a korábban olcsó területek felzárkózása" - jegyzi meg Valkó Dávid, az OTP Jelzálogbank ingatlanpiaci vezető elemzője. Megyei szinten így a megelőző évihez képest csekélyebb, 2,2-szeres volt tavaly az árkülönbség a legolcsóbb (Nógrád, 408 ezer forint hektáronként) és legdrágább (Győr-Moson-Sopron, 913 ezer forint) területi egység között. Járások esetében a lokális folyamatok hangsúlyosabbá válásával ugyan ez a szorzó 5,8-szoros (putnoki: 262 ezer forintos és dunakeszi 1,52 millió forintos átlagos hektárárral), ugyanakkor a különbségek 2012-höz képest itt is csökkentek; akkor 7,5-szer drágább volt a sorrend legelején álló járás. A tíz legolcsóbb járás között négy Borsod-Abaúj-Zemplén, három pedig Nógrád megyei, míg a tíz legdrágább között három Pest megyei található.
A KSH adatai szerint az ország területének 79%-a, 7,38 millió hektár művelt terület. Ennek közel 59%-a szántó, 26% feletti az erdő, bő 10%-a gyep, míg 4% alatti a szőlő, gyümölcsös, halastavak, stb. aránya. A tulajdonosi szerkezet a következőképpen alakul: ~73% természetes személyek, ~22% állam, ~3% társas szervezet, ~2% önkormányzat. A bérelt területek aránya 60-62%-ra tehető.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1400852090.jpg)
Ami az adásvételek számát illeti, a termőföld-piac 2013-ban minimálisan tovább bővült. A 2012-es 8 százalékos tranzakciószám növekedést ugyanakkor tavaly már csak 0,4 százalékos bővülés követte. Kilenc megyében esett vissza az adásvételek száma; 10 százalékot meghaladóan Békés és Pest megyékben. Ugyanakkor öt megyében (Borsod-Abaúj-Zemplén, Csongrád, Heves, Vas és Veszprém) 10 százalék feletti volt a forgalomnövekedés. A forgalmat az adásvételekben érintett teljes földterület alapján vizsgálva azonban már 7,3 százalékos visszaesés látszik 2013-ban. Tavaly 126 ezer hektár termőföld cserélt tulajdonost adásvétel során, melyet - a korábbi évek adatai alapján - 80-100 ezer hektárra becsült öröklés útján történő tranzakcióval kiegészítve éves szinten mintegy 210-230 ezer hektáros összforgalmat kapunk. Míg az adásvételek az egészséges tulajdonkoncentrációt segítik, az öröklések sok esetben a tulajdonok elaprózódását hozzák.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1400852080.jpg)
Tavaly az eladott termőföld-terület művelési áganként az alábbiak szerint alakult: a forgalom 70 százaléka volt szántó, 14 százaléka erdő-fásított, 11 százaléka gyep-rét-legelő, valamint 3 százaléka kert-gyömölcsös, illetve 2 százaléka szőlő. Ez a forgalmi összetétel gyakorlatilag teljesen megegyezik a 2012-es arányokkal. Míg a szántóforgalom aránya jóval meghaladja a szántóföldi állomány (59 százalék) arányát, az erdőterületeknél (állomány 26 százaléka) pont az ellenkezője igaz, aminek oka az erdőknél magas állami tulajdonosi részarány miatti korlátozott értékesíthetőség. A gyep-rét-legelő, kert-gyümölcsös és szőlő kategóriák állományarányosan járulnak hozzá a forgalomhoz.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1400852075.jpg)
Tavaly a - nádas és halastó kivételével számolt - 7,27 millió hektár művelt terület 1,7 százaléka, mintegy 126 ezer hektár cserélt gazdát adásvétel útján. A termőföld-piac országos forgási sebessége (azaz az állomány-arányos forgalmi volumen; a mutató az adott ingatlanpiaci szegmens piaci aktivitását mutatja meg.) így csökkent valamelyest a 2012-ben mért 1,9 százalékról. Ami a művelési ágankénti forgási sebességet illeti, továbbra is a szőlőterületek piaca a legélénkebb 2,7 százalékos forgási sebesség, míg a másik végletet jelentő erdőterületek állományukhoz viszonyítva jóval kisebb arányban (0,9 százalék) vesznek részt a forgalomban.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1400852084.jpg)