Egy 2013-as "eldugott" rendeletmódosítás borzolja a gazdálkodói kedélyeket, mivel sokan csak most szembesülnek azzal, hogy egy "salátajogszabály" részeként a korábbi Vidékfejlesztési Minisztérium két éve módosította az uniós agrár-környezetgazdálkodási támogatások felhasználását szabályozó, 2009-ben kiadott eredeti rendeletet. A változtatások lényege, hogy az akg-ban részt vevő termelők elháríthatatlan külső okra (vis maiorra) hivatkozva csak akkor mentesülhetnek az úgynevezett vetésszerkezeti előírások betartása alól, ha ezt a vis maiort kizárólag az ötödik gazdálkodási évben, vagyis 2013. szeptember 1. és 2014. augusztus 31. között jelentették be.
Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból finanszírozott, tavaly kifutott ötéves agk-program támogatási időszaka 2009. szeptember 1-től 2014. augusztus 31-ig tartott. A program célja az volt, hogy a termelők saját területeiken környezettudatos gazdálkodást és fenntartható mezőgazdasági gyakorlatot alakítsanak ki, cserében pedig számos célprogramban uniós vidékfejlesztési plusztámogatásokat kaptak. A források igénybevételéhez bizonyos vetésszerkezeti előírásokat is teljesíteniük kellett, amelyek gyakorlatilag a programba bevonható növényfajokat és azok arányát határozták meg.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1423040423.jpg)
MTI-fotó: Kovács Attila
Az eredeti rendeleti szabályozás úgy szólt, hogy az adott gazdálkodási évben járó támogatást azokra a területekre is ki lehet fizetni, amelyeken vis maior következett be, vagyis a termelők a vetésszerkezeti előírásokat elkerülhetetlen külső ok - időjárási károk - miatt nem tudták betartani. A korábbi VM viszont egy 2013. április 30-i salátajogszabályban az akg-rendeletet úgy korrigálta, hogy a programban részt vevő termelők kizárólag az ötödik gazdálkodási évben bejelentett és elfogadott vis maior esetén mentesülhetnek a vetésszerkezeti követelmények teljesítése alól.
A változtatás azt jeleni - foglalt állást az agrárszektor.hu kérdésére az MVH - hogy a 2013. szeptembere előtt keletkezett és bejelentett vis maior események nem vehetők figyelembe akkor, amikor a hivatal az egy-egy gazdálkodóra vonatkozó vetésszerkezeti előírások betartását kiszámolja. Ugyanakkor például 2013 első nyolc hónapjában is belvíz majd aszály sújtotta a termelőket, ezért sokan éppen a rendeletmódosítás évében nem tudtak eleget tenni a vetésszerkezeti követelményeknek. De ugyanez a helyzet azokkal a területekkel is, amelyeken a korábbi években - például 2010-ben vagy 2011-ben - keletkeztek vis maior károk.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1423040407.jpg)
MTI-fotó: Varga György
Bár a rendeletmódosítás két éve történt, számos termelő csak mostanában, az ötödik (utolsó) éves támogatási határozatoknál és akg-kifizetéseknél szembesült azzal, hogy korábban szabályozásan bejelentett vis maior eseményét az MVH nem fogadja el. Ennek oka, hogy a hivatal a vetésszerkezeti előírásokat a célprogramok öt évére vizsgálja, így az utolsó éves kifizetéseknél "bukik ki" igazán, hogy egy-egy vállalt, illetve megkövetelt növény ténylegesen elért százalékos részaránya megfelel-e a szabályozási elvárásoknak. Az érintett gazdálkodók ezért most döbbenten szembesülnek azzal, hogy a hivatal jelentős összegeket von le tőlük a nem teljesítések miatt. A gazdálkodódók nagy része viszont máig egyáltalán nem tudott a minisztériumi salátajogszabályban szereplő, 2013-as vis maioros módosításról, ezért ők most az MVH határozatai ellen sorra nyújtják be fellebbezéseiket a másodfokú hatóságként eljáró Miniszterelnökséghez.
Az MVH az agrárszektor.hu kérdésére nem tudott választ adni arra, miért volt szükség az akg-s vis maior ügyeket érintő, 2013-as rendeleti szigorításra. A hivatal érdeklődésünkre csupán azt közölte, hogy a vetésszerkezeti előírások betartását a hatályos akg-rendelet alapján számítja ki az adott célprogramokban támogatott területekre. Ha valaki a követelményeknek nem tesz eleget, az ötödik évre - célprogramoktól függően - 3-60 százalékos pénzlevonásra számíthat.
Az akg ötödik évére tavaly 12 781-en adtak be kifizetési kérelmet, a támogatások kiutalása pedig decemberben kezdődött meg. Az MVH az összesen igényelt 54 milliárd forintból 9 712 lezárt kérelemre több mint 28 milliárd forintot fizetett ki 2014-ben. A további kiutalások - a szükséges keresztellenőrzések befejezése után - folyamatosak lesznek - tette hozzá az agrárszektor.hu kérdésére az MVH.