Az elmúlt időszakban országos kiterjedésű frontok nem vonultak át felettünk, de néhány zivatargócban felhőszakadás is előfordult, néhol jéggel együtt érkezett az ítéletidő. A jégverés miatt a károsodott gyümölcsösökben, szőlőkben a rothadási folyamatok megállítása érdekében soron kívüli permetezéseket kellett beiktatni.
A szőlőültetvényekben a csonkázás utáni hónaljhajtásokon továbbra is erőteljesen fertőz a szőlőperonoszpóra. Aki eddig nem védekezett, nehéz helyzetben van, mert a rendelkezésre álló készítményeknek hosszú az élelmezés egészségügyi várakozási ideje, több csemege- és borszőlő fajtán pedig már tart a szüreti időszak.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1566991071-0.jpg)
Az erőteljes harmatképződés és a kisebb esők miatt az érőfélben levő fajtákon a szürkerothadás fertőzés terjedése is aggodalomra ad okot, de ebben az esetben vannak rövid várakozási idejű gombaölő szerek. A kórokozók mellett tovább emelkedett az amerikai lepkekabóca és a szőlőkabóca által fertőzött terület, valamint a kígyóaknás szőlőmoly is egyre látványosabb tüneteket produkál a szőlő levelein.
Az út menti fákon és az elhagyott gyümölcsösökben az amerikai fehér szövőlepke hernyófészkei már messziről virítanak, bennük még zömében együtt találhatók a fiatal hernyók, de szétszéledésük már csak napok kérdése. A hernyófészkek kezelésével hatásosabban védekezhetünk a további károk megelőzése érdekében.
Az almamolyok rajzása ismét emelkedő tendenciát mutat a csapdák fogási adatai alapján, viszont a különböző levélaknázó molyok (almalevél aknázómoly, almalevél sátorosmoly, lombosfa fehérmoly) rajzása lecsengőben van, az idén már károkat csak elvétve okoznak. A barackmoly és a keleti gyümölcsmoly folyamatosan rajzik, ugyanez mondható el a nyugati dióburoklégy előfordulásáról is. A kártétel növekedésére utal, hogy a diófák alatt igen gyakori a lehullott termés, a burok alatt pedig a kártevő lárvái szívogatják a növény nedveit.
A korábbi évekhez viszonyítva a diófák lombozatán sokkal gyakoribb az UV sugarak által okozott napperzselés. A csapdák vadgesztenyeaknázó molyból napi szinten 100 feletti nagyságban fogják a lepkéket. Ha megfertőzik a fákat, védelem híján hamarosan egy levél sem marad rajtuk. A fák egyébként is betegek a korábbi fertőzéstől és a napégéstől.