A Portfolio Agrárszektor 2019 konferencia második napján, december 5-én hangzott el Drexler Dóra előadása, amelyben arra hívta fel a figyelmet, hogy a kutatás viszonylag rövid idő alatt is nagyon hasznos, a gyakorlatba azonnal átültethető eredménnyel tud szolgálni. Rámutatott: a fenntartható és hatékony termelés nem egymás ellentétei, képesek kéz a kézben járni. A következő uniós pénzügyi ciklusban
Az egyik ilyen eszköz a precíziós technógiák bevezetése, de ennél egyszerűbben és olcsóbban is sokat léphetünk előre.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1576505564-0.jpg)
Drexler Dóra egy konkrét példával szolgált erre. Négy év gyakorlati kísérletezés eredményképp megtalálták azt az optimális összetételű magkeveréket, amellyel egy adott térségben a szőlészetek hatékonyan védekezhetnek az erózió és a talaj vízvesztése ellen. Ehhez egy ún. on-farm hálózatra volt szükség, amely révén a kutatók önkéntes gazdaságokban tesztelhették az adott technológiát. Ez esetben a meglévő kereskedelmi magkeverékeket, a terület saját gyomflóráját és saját keverékeiket vizsgálták a sorközökben. A talajmegkötő képességen túl sor egy sor más tulajdonságot is figyelembe vettek, így például a gyomelnyomó képességet és a talajnedvesség alakulását. Öt helyszínen 4 éven át mérték a legfontosabb paramétereket, a kísérlet végén pedig összeállt egy ideális fajlista, amely a kereskedelmi forgalomba is bekerülhetett, ez pedig a fehér here, a komlós lucerna, a lándzsás útifű, a szarvaskerep, a tarka koronafürt és a vadmurok együttese volt.
Drexler Dóra elmondta, hogy eredményeket értek el a tájfajta paradicsomok köztermesztésbe való visszavezetésében, a méhészetekben a Varroa atka elleni ökológiai módszerek terén, az őszi gabonák népszerűsítésében a gazdák körében, és sikeresen teszteltek ökotechnológiákat az őszi búzában, szójában, burgonyában. Az on-farm kutatások tulajdonképpen megfelelnek azoknak az "élő laboratóriumoknak", amelyeket az unió 2023-tól tervez támogatni. Ezek
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1576505564-1.jpg)
Drexler Dóra hangsúlyozta, hogy az agroökológia a jövőben is sok forrásra számíthat, és világszinten is folyamatosan nő a jelentősége. A kelet-európai térségben a kutatás-fejlesztési stratégia összehangolása érdekében az Agrárminisztérium és az ÖMKI koordinációjában létrejött a BioEast program, amely a térség kutatóintézeteit köti össze. Megjegyezzük: egy ilyen "konzorzium" hatékonyabban tud pályázni a közösségi forrásokra is.
A Portfolio Agrárszektor 2019 konferenciáról eddig megjelent cikkeink:
- Ezekkel a trükkökkel bármelyik magyar agrárvállalkozás nagyot dobbanthat
- Az agrártermelés tele van kockázattal, mégis válságálló ágazat
- Megszólaltak a hazai takarmánypiac legnagyobbjai: így látják a magyar állattenyésztés jövőjét
- Vallottak a szakemberek: a szerkivonás nagy erőfeszítésre sarkallja őket
- Állati egy év volt! - Hogyan tovább a húspiaci zűrzavarból?
- Sürgősen fel kell pörgetni a hazai gabonatermesztést: bajban lesz, aki nem változtat
- Választ adtak a legégetőbb kérdésre a magyar szakemberek: méhek vagy növényvédelem?
- Mi gyorsabb: a klímaváltozás vagy az agrárinnováció? - Így reagálnak az inputanyaggyártók
- Mindent eldöntő kihívás előtt a magyar családi gazdaságok: ezen múlik a jövőjük
- Bukások és szárnyalások: így zárja az évet a magyar állattenyésztés
- Így kell jól autóparkot fejleszteni: nem mindig az ár a legfontosabb
- Ezek a gyümölcsök az év legnagyobb vesztesei: nem kímélte az időjárás a magyar gazdákat
- Ezek a legújabb gabonapiaci kihívások! - Az alkalmazkodás lehetőségei Magyarországon
- Így veszik fel a harcot a munkaerőhiánnyal az agrárium nagyágyúi
- Nagy port kavart az új, magyar szupervédjegy: mutatjuk, mit gondolnak róla a szakértők
- Megszólaltak a szakemberek: nagyot bukhat az a magyar gazda, aki nem él ezzel a lehetőséggel
- Óriási birtokrendezés jön: a földtörvényre is hatással lesz
- A régi földértékelési módszerek teljesen elavultak: itt vannak az újak