Vajon milyen időtávon térülhet meg egy brojlercsike hízlaló telep beruházás? Az istállóépületek elhelyezését, méretét alapvetően befolyásolja a rendelkezésre álló építési telek fekvése és nagysága. Magyarországon a 2000-res évek végéig 1 000-1 200 m2-es istállók épültek. Mára, annak céljából, hogy a fajlagos beruházási költségeket csökkenteni- a bevételeket pedig növelni tudjuk, az épületek méretei nőttek. Példánkban istállónként 1 400 m2-res mérettel, továbbá teljesen automatizált etető- itató és szellőztető berendezéssel számolunk. Gondolkodjunk nagyban: számoljunk 6 x 1 400 m2 tartástérrel, tételezzük fel, hogy a telekhatáron már rendelkezésre áll a gáz- és villanybekötés, így a telepi infrastruktúrával és a technológiával együtt a beruházási költséget 1,1 Mrd Ft-ra becsüljük (jelen építési költségek és árfolyamhatások miatt).
A megtérülés számításához az egyenlet másik oldala a bevételé. Átlagosan számoljunk évi hat rotációval, vágáskor 18 db/m2 állatsűrűséget, az átlagos vágási súlyt 2,5 kg-ban állapítjuk meg, a hízlalás hatékonyságát 1,65 kg/kg fajlagos takarmányhasznosulási mutató szintjére becsüljük, átlagos vágócsirke átvételi árban 260 Ft/kg-al kalkulálunk. Így az éves elérhető bevételünk: 589,6 millió forint évente. A hatékony hízlalási tevékenységnek köszönhetően EBITDA szinten (állatjóléti támogatásokkal együtt) 25 %-os eredménykulccsal számolhatunk, tehát az éves elérhető eredményünk: 147,4 millió forint.
Dinamikus beruházásgazdaságossági mutatóval igyekszünk bemutatni a számításainkat, amit a modern pénzügyekben leginkább használt NPV mutató segítségével tesszük. Nettó jelenértéket 12 évre számoltunk, ennek értéke a 10. évben lett pozitív, tehát a beruházás megtérülése, amennyiben figyelembe vesszük a pénz időértékét is, úgy legalább 10 év - hangsúlyozandó, hogy az általunk számolt paraméterekkel.
![](https://cdn.agrarszektor.hu/hirek/image1605006391-2.jpg)
A bemutatott számítással gyakorlatilag igazolhatjuk azt, hogy a mezőgazdaságban, amennyiben a száraz közgazdaságtudományi számításokra hagyatkozunk, úgy viszonylag lassú tőkeforgásról beszélhetünk. Fenti számításnál úgy kalkuláltunk, hogy a projekthez nem kapcsolódik beruházási támogatás, amennyiben a beruházó kapna pl. 40 %-nyi állami támogatást, úgy már a megtérülési időt is le tudjuk csökkenteni legalább 7 évre! Összességében tehát külső, vissza nem fizetendő forrás mellett a beruházást, amennyiben vállaljuk az üzemeltetéssel kapcsolatos nehézségeket, úgy még mindig megéri megvalósítani!
Írta: Héjja Csaba - Takarékbank Agrárcentrum