Gördülékenyebbé válhat az agrárkereskedelem is Magyarország és Kína között, hazánk ezentúl közvetlenül a kínai Karantén Hivatallal működik együtt. A Hivatal felel többek között az élelmiszer exportért és importért, az élelmiszerbiztonságért, illetve a higiéniáért, de eddig nem sikerült a direkt kapcsolat kiépítése. A diplomácia útvesztőiben gyakran hónapokig állnak az ügyek. 12 magyar üzem vár arra a lehetőségre, hogy exportálhasson Kínában – hangsúlyozta a Vidékfejlesztési Minisztérium élelmiszerlánc-felügyeletért és agrárigazgatásért felelős államtitkára, aki Vej Csuan-csunggal, a hivatal miniszter-helyettesével tárgyalt.
A megállapodással felgyorsulnak a régóta húzódó magyar sertéshústermékek exportjához szükséges engedélyeztetési eljárások – tette hozzá Kardeván Endre.
A tárcaközi megbeszéléseken szándéknyilatkozat született egy tudományos és technológiai központ létesítésének tervéről. A két minisztérium egy-egy tudományos intézményt bíz meg a közvetlen kapcsolattartással, illetve a kutatások összehangolásával, szaktanácsadással. A burgonya-szaporítóanyag, és a libatenyésztési projektek már közvetlen kapcsolatokon keresztül zajlanak. Mint ismert, tavasszal a kínai-magyar agrárkapcsolatok fejlődésének köszönhetően, Luanban a Hortobágyi Lúdtenyésztő Zrt. által biztosított lúdtojás és technológia alapján lúdkeltető és lúdnevelő projekt indult, melyet a magyar delegáció a hivatalos úton meg is látogatott.
Az államtitkár hangsúlyozta: egyre több a magyar-kínai közös projekt, a magyar vállalkozók különböző technológiai rendszereket értékesítnek, de például facsemetékkel, vetőmagvakkal, állattenyésztési technológiákkal is jelen vannak a magyar vállalatok a kínai piacon.
Kardeván Endre belső-mongol vezetőkkel is tárgyalt pekingi útján, a mongolok a csípős magyar paprika, a burgonya szaporítóanyagok, szőlő oltványok és lótenyésztési technológiák iránt mutatnak érdeklődést.
(Vidékfejlesztési Minisztérium Sajtóirodája)
Forrás: kormany.hu